Шведські радари для ЗСУ. Як вони змінять війну
Текст:
Валерий Литонинский,
29 травня 2024, 21:52
💬
0
👁
6191
Швеція повідомила, що передає Україні найбільший пакет військової допомоги, до якого увійдуть унікальні літаючі радари: літаки радіолокаційного виявлення ASC-890.
Швеція оголосила про новий пакет військової допомоги Україні на 13 млрд шведських крон (близько 1,23 млрд доларів), який стане найбільшим із початку повномасштабного вторгнення РФ. 16-й пакет військової допомоги включає навіть те, чого у ЗСУ ніколи не було і чого відверто не вистачало у світлі появи F-16, — літак радіолокаційної розвідки та управління ASC 890. На думку уряду Швеції, він дає Україні “цілком нові можливості повітряної радіолокаційної розвідки та бойового управління проти цілей у повітрі та на морі”.
Що це означає?
У прес-релізі Міноборони Швеції не йдеться про кількість таких літаків, але, за повідомленням кількох джерел, ЗСУ передадуть дві одиниці ACS-890.
Літаючий радар, перебуваючи на великій висоті, здатний контролювати повітряний простір на більшу дальність, ніж наземні РЛС, обмежені горизонтом. Зараз у ЗСУ таких літаків немає.
Країни-члени НАТО використовують літаки-розвідники різних типів біля кордонів України та Чорного моря, але вони не залітають у повітряний простір країни. Тому ЗСУ не може використовувати їхню інформацію — дальності дії радарів, що літають, не вистачає, щоб стежити за повітряною обстановкою в глибині російського тилу. Саме тому Україні було важливо отримати свій власний радар – він зможе літати ближче до лінії фронту.
Нові можливості
Шведський радар здатний виявляти повітряну мету на відстані до 450 кілометрів. Це досить умовний показник, тому що дальність виявлення залежить від характеристик об'єкта — великого бомбардувальника буде видно на більшій відстані, винищувач — на меншій, а літаки, побудовані із застосуванням технології стелс, ще ближче.
Дальність виявлення звичайного винищувача на середній висоті становить приблизно 400 км. Дальність виявлення об'єктів лежить на поверхні моря становить 350 кілометрів.
Ще однією перевагою шведського літака є потенційна можливість інтегрувати його в систему обміну інформацією Link 16, яку використовують багато західних повітряних і наземних систем.
Винищувачі F-16, які Україна, ймовірно, отримає до кінця 2024 року, також можуть підключатися до такої системи та отримувати інформацію від радара, що значно покращить їхні бойові можливості.
Видання Defense Express називає передачу шведського літака радіолокаційної розвідки та управління історичною подією для України, зазначивши, що отримати свої літаки радіолокаційної дозору ЗСУ прагнули усі 33 роки Незалежності.
Видання запевняє, що такий літак дасть Україні додаткові можливості для більш ефективного використання F-16 та іншої авіатехніки у боях проти російських загарбників.
Що має Росія?
Росія застосовує літаки далекого радіолокаційного виявлення - застарілі А-50 і сучасніші А-50У. У довіднику Military Balance за 2022 рік йдеться, що перед початком вторгнення Росія мала трьох застарілих A-50 і шість А-50У.
Два російські А-50У були збиті на початку 2024 року. Хоча можливості російських ВКС після цього скоротилися, однак наявність таких систем сильно ускладнює застосування української авіації — вони контролюють повітряний простір і управляють діями російських винищувачів.
Шведські літаки ACS-890 – такі ж літаки раннього радіолокаційного виявлення.